# Ta-chuej Cung-kao (Daie Sókó, 1089-1163) Čínský čchanový mistr linie Jang-čchi školy Lin-ťi, nejlepší žák a pokračovatel v dharmě velkého mistra Jüan-wu Kche-čchina (Engo Kokugon). Nechal shromáždit a spálit všechny dosažitelné exempláře Pi-jen-lu, vydané jeho mistrem, když zjistil, že jeho žáci visí více na textu tohoto spisu, než aby se snažili o bezprostřední zkušenost dharmy svého mistra. Následující generace však zanechaly větší část tohoto cenného textu v několika málo, i když ne zcela úplných kopiích. Z nich mohl laik Čang Ming-jüan na počátku 14. stol. až na některé pasáže úplný text rekonstruovat. Ta-chuej byl vášnivým zastáncem kóanového výcviku a jeho střetnutí s mistrem školy Cchao-tung (Sótó) Chung-č´ Čeng-ťüem (Wanši Šógaku), vedené otevřeně v přátelském duchu, týkající se předností kanna zenu školy Lin-ťi před mokušó zenem propagovaným školou Cchao-tung naznačuje konečné proražení kóanového výcviku ve škole Lin-ťi. Mistr Ta-chuej nabádal své žáky k tomu, aby se ponořovali do slov starých mistrů předávaných v podobě kóanů, aniž by se v nejmenším snažili rozluštit úvahou za pomoci rozumu - způsob výcviku, který od té doby nesčetněkrát dokázal účinnost kóanů jako pomůcky při čchanovém výcviku. Některé z výroků mistra Ta-chueje: Říše osvícených není vnější říše s viditelnými vlastnostmi. Buddhova říše je královstvím posvěceného poznání, kterou nosíme v sobě. K jejímu dosažení nepotřebuješ majetek, úřad či pochopení - pouze se očistit od psychického utrpení, spojeného s vnějším světem, jež se v tvém psyché akumulovalo od počátku času. Nechť je tvá mysl otevřená tak široce jako prostory kosmu. Vzdej se pátrání po vědomých konceptech, falešných ideách a představivosti a tvá čistá, pokojná mysl bude svobodná a neomezená, kamkoli se obrátí. Buddha je probuzení, stav bdění vždy a všude. Vidět ve všem Buddhu značí vidět svého vrozeného, přirozeného Buddhu v nejzákladnějším zřídle svého já. Neexistuje jediná chvíle, jediné místo, jediný jev, jediná událost, jediné tělo, jediná země, jediný úsek bytí, kde by nebyl přítomen. Studuješ-li čchan, tak jako setkáváš-li se s lidmi a ocitáš se v nejrůznějších situacích, nedopusť, abys měl špatné myšlenky. Objeví-li se špatná myšlenka nepozorovaně, okamžitě se na ni zaměř a vykořeň si ji z mysli. Pokud bys takovou myšlenku následoval a nevykořenil, nejenže bys zničil své pokroky v čchanu, navíc by ses stal hlupákem. "Nenapínej cizí luk, nejezdi na cizím koni, nestarej se o cizí věci." Běžné a rozšířené přísloví, které ti pomůže pochopit čchan. Neustále se pozoruj - ve dne i v noci. Který z tvých činů prospíval tobě a jiným? Zpozoruješ-li nedůslednost, neváhej zpozornět a nepřehlížej ji. Studenti čchanu by se měli čtyřiadvacet hodin denně nacházet v duševním klidu. Nemáš-li nic na práci, měl bys v klidu sedět, s tělem uvolněným a myslí bdělou. Jakmile získáš dostatek zkušeností, tvé tělo i mysl se naučí přecházet spontánně do klidu a umírněnosti. Učinil jsi pokrok směrem k čchanu. Dokonalost duchovního klidu je však pouze v uspořádání roztříštěného a zmateného chápání. Pokud bys strnulost pokládal za konečný cíl, propadl bys falešnému čchanu mlčenlivého osvícení. Dobro a zlo pocházejí z tvé vlastní mysli. Co to však je tvá mysl, nebereme-li v úvahu myšlenky a činy? Odkud tvá mysl pochází? Až skutečně pochopíš, odkud tvá mysl pochází, zmizí před tebou nekonečné překážky, jež si dnes stavíš vlastním jednáním. A aniž bys je hledal, objeví se před tebou nesčetné a nepředstavitelné možnosti. Chceš-li vyprázdnit všechny věci, vyčisti nejprve svou mysl. Až tvá mysl bude ryzí a čistá, všechny řetězy se ztratí. Jakmile řetězy zmizí, podstata a funkce se dostanou do původního stavu. "Podstatou" nazývám ryzí, čistý, původní zdroj tvé mysli. "Funkce" je zázračná schopnost tvé mysli měnit a tvořit, schopnost, jež se stýká s čistotou i znesvěcením, aniž by byla s čistotou či znesvěcením svázána. Domníváš-li se, že existují zvláštní slovní formulace k přenášení tajemství a mystérií, nejedná se o čchan. Skutečný čchan je nepřenositelný. Závisí jen na člověku, který jej zakouší. Výsledkem pak je schopnost zahlédnout vize ostatních a mlčky s nimi pobývat. Čchan není v mlčenlivosti a není v hluku. Není v myšlence a úvahách, neradí, co počít s každodenním životem. Ty však nesmíš zanechat mlčenlivosti ani hluku, myšlenek ani úvah každodenního života, pokud chceš studovat čchan. Až otevřeš oči, zjistíš, že vše zde jmenované je pouze tvoje věc. Když dosáhneš duševního a fyzického klidu a míru, neuzavři se v něm. Buď volný a nezávislý jak miska z vydlabané tykve, jež tančí a poskakuje po vlnách dravé řeky. Chce-li někdo dojít čchanového osvícení, nemusí se nutně zříci rodinného života, opustit svou práci, stát se vegetariánem, pěstovat asketismus a prchnout na poklidné místo, kde by sestoupil do jeskyně mrtvých duchů čchanu a propadl subjektivní představivosti. Lidé odnepaměti myslí v pojmech. Plují ve vlnách zrození a smrti, neschopní najít nezávislost. Chtějí-li se zříci zrození a smrti a najít tak radostný život, musí se s rozhodností odpoutat, musí opustit zažité pojmové myšlení.